![Skarlát gyerekeknél: A fertőzés kórképe és kezelése](https://zue.hu/shop_ordered/73600/pic/unas_blog_ginko_skarlat.jpg)
Skarlát gyerekeknél: A fertőzés kórképe és kezelése
A skarlát, korábbi nevén vörheny, egy heveny fertőző, baktérium okozta, többnyire kisgyermekeket érintő megbetegedés. Több évtizeddel ezelőtt még meglehetősen súlyos lefolyású kórképnek számított, amelynél nem voltak ritkák a súlyos szövődmények sem. Gyakran volt szükség kórházi kezelésre, amit szigorú járványügyi intézkedések öveztek a fertőzés továbbterjedésének megakadályozása érdekében. Lebecsülni ugyan ma sem szabad, de ma már jóval enyhébb lefolyással lehet számolni, ami többek között a korszerű antibiotikumos kezeléseknek is köszönhető. Skarlát védőoltás viszont egyelőre még nem áll rendelkezésre a megelőzéséhez.
A skarlát okai és előfordulása
A skarlátot rendszerint a Streptococcus pyogenes nevű, erythrogén toxint termelő baktérium okozza. Ez ellen a toxin ellen a szervezet nem rendelkezik ellenanyaggal, ennek következtében alakulhat ki a betegség és a vele járó jellegzetes bőrkiütések. Ez a kórokozó egyébként számos más betegség kialakulásáért is felelőssé tehető, ilyen például a torokgyulladás, a középfülgyulladás, a tüdőgyulladás vagy a gennyes agyhártyagyulladás.
Előfordulásáról azt érdemes tudni, hogy klasszikus skarláton a népesség valamivel több mint harmada esik át, de ismétlődő, enyhébb formában felnőttkorra csaknem mindenkit érint. Mindezek ellenére nem lehet kijelenteni, hogy aki egyszer átesett rajta mindenképpen védettséget szerzett ellene, ezért életünk során akár többször is elkaphatjuk a skarlátot. A betegség leginkább a hideg időben terjed, elsősorban cseppfertőzéssel. Fertőzőforrás lehet maga a skarlátos beteg, illetve a tünetmentes, de a baktériumot hordozó személy. Az érintett egyének használati tárgyai is fertőzőforrásul szolgálhatnak, mivel nagyon ellenálló baktériumról van szó. Leginkább a 3-10 év közötti korosztályt érinti, de felnőttkorban is kialakulhat. Az anyai eredetű ellenanyagok miatt csecsemőkorban meglehetősen ritka. A fertőzésnek van egy behatolási kapuja, kiindulópontja, ami általában a torok szokott lenni, de lehet akár a középfül vagy a sérült bőr is. A baktériumok a behatolás helyén elszaporodnak, ahol toxint termelnek, majd elkezdenek a tünetek is megjelenni.
A skarlát tünetei
A lappangási idő néhány nap, átlagosan három nap szokott lenni. A tünetek hirtelen lépnek fel és hidegrázással, torokfájással, nehezített nyeléssel, hányással, hasi fájdalommal jelentkeznek. Gyakori a magas láz, ami akár a 40 °C-ot is elérheti. A torok intenzíven gyulladt állapotú, skarlátvörös színű, de tüszős mandulagyulladás is jellemző szokott lenni. Eleinte a nyelven fehér bevonat figyelhető meg, de a nyelv hegye és széle élénkvörös. Ez a lepedék aztán pár nap múlva eltűnik és láthatóvá válik a nyelv vörössége és szemcséssége, amit málnanyelv-tünetnek nevezünk. A lágy szájpad és a nyelvcsap duzzadt, vörös, ráadásul gyakoriak az apró pontszerű bevérzések is ezen a területen. Megfigyelhető még az állkapocsszegletben lévő nyirokcsomók fájdalmas duzzanata, nyomásérzékenysége. A bőrtünetek legkésőbb három nap múlva megjelennek a nyakon, a mellkason, a hason, illetve a végtagokon is. Ezek a kiütések meglehetősen aprók, amik a bőrt vörösen pontozottá, kissé érdessé teszik. Előfordul, hogy a kiütések csak bizonyos testfelületekre, például a lágyékhajlatra korlátozódnak. A kiütések az arcot elkerülik, itt legfeljebb az ajkak körüli sárgás sápadtság alakulhat ki. Összességében elmondható a bőrtünetekről, hogy ma már nem olyan intenzív megjelenésűek, mint korábban voltak.
A skarlát diagnózisa
A skarlát diagnózisának felállítása több lépésből áll, melyek célja a pontos és gyors azonosítás, hogy a kezelést minél hamarabb el lehessen kezdeni.
Webshopunkban kapható Skarlát gyorsteszt:
Streptococcus A gyorsteszt - Skarlát teszt (1 db/doboz)
Anamnézis (kórelőzmény) felvétele
Az első lépés a kórelőzmény alapos felvétele. A kezelőorvos részletesen kikérdezi a beteget vagy a kisgyermek esetén annak hozzátartozóját. Fontos kérdések merülnek fel a tünetek megjelenésének idejéről, azok jellegéről és intenzitásáról. Emellett feljegyzés készül a beteg korábbi betegségeiről, jelenlegi egészségi állapotáról, valamint a korábban és jelenleg szedett gyógyszerekről. Az életmódbeli és életkörülményekről is szó esik, különös tekintettel arra, hogy a beteg környezetében volt-e hasonló megbetegedés. Ez az információ nem csak a skarlát megállapításához fontos, hanem más, hasonló tünetekkel járó betegségek kizárásához is.
Fizikális vizsgálatok
A fizikális vizsgálatok során az orvos szemrevételezi a jellegzetes bőr- és nyelvtüneteket. A tapintásos vizsgálat segítségével ellenőrzi a nyirokcsomók megnagyobbodását és nyomásérzékenységét. Mivel a skarlát magas lázzal jár, a lázmérés szintén elengedhetetlen része a fizikális vizsgálatnak.
Laborvizsgálatok
A laboratóriumi vizsgálatok célja a kórokozó jelenlétének közvetett és közvetlen kimutatása. Ez többnyire torok- vagy sebváladékból vett mintából történik, amelyet tenyésztésnek vetnek alá. Vérvizsgálat is segíthet a diagnózis megerősítésében.
A jellegzetes klinikai tünetek, az anamnézis és a fizikális, valamint laborvizsgálatok alapján a skarlát diagnózisa általában nem ütközik nehézségekbe.
A skarlát kezelése
A skarlát kezelésének alapja az antibiotikumos terápia, amely célzottan a Streptococcus pyogenes baktérium ellen hat.
Antibiotikumos kezelés
A kezelés elsődlegesen penicillinnel történik. Azonban penicillinallergia esetén alternatív antibiotikumokat alkalmaznak, mint például az eritromicin vagy az azitromicin. Az antibiotikumos kezelés hatására a láz 1-2 napon belül megszűnik, a kiütések elhalványodnak, és a torokgyulladás is enyhül.
Kiegészítő kezelések
Az antibiotikumos kezelés mellett szükséges a láz- és fájdalomcsillapítás is. Mivel a betegség során a szervezet folyadékigénye megnövekszik, fontos a megfelelő folyadékpótlás biztosítása.
Elkülönítés és fertőtlenítés
A diagnózis felállítását követően a beteget el kell különíteni, és használati tárgyait fertőtleníteni kell. Az antibiotikumos kezelés megkezdése után a beteg már a második naptól nem fertőz, kezelés nélkül azonban csak a harmadik hét után válik fertőzésmentessé.
Gyógyulási esélyek és szövődmények
Az időben elkezdett és megfelelő ideig tartó kezelés eredményeként a skarlát gyógyulása teljes szokott lenni. Ilyenkor a súlyos szövődmények, mint a mandula körüli tályog, komplikált középfülgyulladás vagy szívszövődmények kialakulásának esélye minimálisra csökken. Azonban ha hiba csúszik a diagnózisba vagy a kezelésbe, a későbbiekben immunológiai hátterű szövődmények, mint például a reumás láz jelentkezhetnek.
A betegség eltűnése után néhány héttel a kezelőorvos javasolhat vizeletvizsgálatot, míg súlyos lefolyású skarlát esetén EKG-vizsgálat is indokolt lehet.
A skarlát jelentősége a mai orvostudományban
A skarlát, bár ma már ritkábban okoz súlyos szövődményeket, még mindig fontos szerepet játszik a gyermekkori fertőző betegségek között. Az antibiotikumos kezelések előtti időkben a skarlát gyakran végződött halállal vagy súlyos következményekkel, mint például a szív- és vesekárosodás. A modern orvostudomány fejlődésével azonban a betegség diagnosztizálása és kezelése sokkal hatékonyabbá vált, ami jelentősen javította a gyógyulási esélyeket és csökkentette a komplikációk előfordulását.
Megelőzés és közösségi egészségügy
Bár jelenleg nincs elérhető védőoltás a skarlát ellen, a közösségi egészségügy és a higiéniai szabályok betartása jelentős szerepet játszanak a betegség terjedésének megakadályozásában. A rendszeres kézmosás, a beteg gyerekek elkülönítése az iskolai és óvodai közösségektől, valamint a használati tárgyak alapos fertőtlenítése mind hozzájárulnak a fertőzés visszaszorításához.
A szülők és gondozók szerepe
A szülők és gondozók feladata, hogy figyeljenek a skarlát jellegzetes tüneteire, és szükség esetén azonnal orvoshoz forduljanak. A korai diagnózis és a megfelelő kezelés kulcsfontosságú a betegség gyors és teljes gyógyulásának biztosítása érdekében. Emellett fontos, hogy a szülők betartsák az orvos utasításait, különös tekintettel az antibiotikumos kezelés időtartamára és a gyermek megfelelő elkülönítésére a fertőzés ideje alatt.
A jövő kilátásai
A tudományos kutatások folyamatosan újabb és hatékonyabb kezelési módszereket keresnek a skarlát és más Streptococcus pyogenes által okozott betegségek kezelésére. A jövőben remélhetőleg olyan védőoltások is kifejlesztésre kerülnek, amelyek megakadályozzák a skarlát kialakulását, tovább csökkentve ezzel a betegség előfordulását és súlyosságát.
Összefoglalás
A skarlát egy bakteriális fertőzés, amely elsősorban gyermekeket érint, és bár ma már kevésbé súlyos, mint a múltban, továbbra is figyelmet igényel. Az időben történő diagnózis és a megfelelő antibiotikumos kezelés lehetővé teszi a gyors és teljes gyógyulást. A szülőknek, gondozóknak és egészségügyi szakembereknek együtt kell dolgozniuk a fertőzés terjedésének megakadályozásán és a betegek gyors felépülésének biztosításán. A jövőben a kutatások és fejlesztések remélhetőleg még hatékonyabb megoldásokat hoznak a skarlát megelőzésére és kezelésére.
Források:
- CDC - Scarlet Fever: https://www.cdc.gov/groupastrep/diseases-public/scarlet-fever.html
- NHS UK - Scarlet Fever: https://www.nhs.uk/conditions/scarlet-fever/
- Mayo Clinic - Scarlet Fever: https://www.mayoclinic.org/diseases-conditions/scarlet-fever/symptoms-causes/syc-20377406
- Healthline - Scarlet Fever: https://www.healthline.com/health/scarlet-fever
- American Academy of Pediatrics - Scarlet Fever: https://www.healthychildren.org/English/health-issues/conditions/infections/Pages/Scarlet-Fever.aspx